![Jēkapils Radio1 ziņas 2024.gada 28.maijā](/userfiles/news/2024/05/29cd358cc01ec95b2f856ca1b0e7b46bda.jpg)
Jēkapils Radio1 ziņas 2024.gada 28.maijā
- Radio1.lv --
- 28 maijs 2024 --
- 0Komentāri
Nacionālo bruņoto spēku dronu spēju attīstīšanai šogad plānots atvēlēt 20 miljonus eiro. Aizsardzības ministrija informē, ka Ukrainas piemērs liecina par arvien pieaugošo dronu lomu mūsdienu karadarbībā, tāpēc arī Latvija turpinās savu dronu spēju attīstību. Runājot ar metaforām, ministrs uzsvēra, ka šogad tiek veidota dronu armija. Tehnoloģiju iegādei un infrastruktūras izveidošanai plānots atvēlēt 20 miljonus eiro. Vismaz desmit miljoni eiro tiks atvēlēti dronu piegādēm no Latvijas ražotājiem. Dronu attīstības sistēmas veidošanas turpināšanai Sēlijas poligonā šovasar sāks darboties dronu testēšanas vieta. Vienlaikus turpinās dronu pilotu apmācība dažādos aizsardzības nozares līmeņos.Radio1 ziņas pulksten 9.00-10.00-11.00
Radio1 ziņās klausieties: NBS dronu spēju attīstīšanai šogad plāno atvēlēt 20 miljonus eiro; Jēkabpils novadā trim mežacūkām konstatē Āfrikas cūku mēri; un Pirmdien pārspēti vairāki karstuma rekordi.
Nekustamā īpašuma nodokļa maksājumu pieaugums tuvākajos gados arvien ir neskaidrs - valdošās koalīcijas politiķi konkrētas izmaiņas nenosauc, vien solot īstenot "atbildīgu īpašuma nodokļa politiku" un "nepieļaut nesamērīgu" pieaugumu. Līdz šim vairākus gadus nekustamā īpašuma nodokļa maksājumi iedzīvotājiem lielākoties ir bijuši "iesaldēti", tomēr Finanšu ministrija ir nākusi klajā ar paziņojumu, kurā klāsta, ka nepieciešams pārskatīt likmes, lai nekustamā īpašuma nodokļa ieņēmumus turētu 0,6% apmērā no iekšzemes kopprodukta, vienlaikus nosakot "turpmāku pieauguma ikgadēju ierobežojumu". Savukārt no 2026.gada esot jāveic pāreja uz jaunajām īpašumu kadastrālajām vērtībām. Ar cik lieliem nekustamā īpašuma nodokļa maksājumu pieaugumiem iedzīvotājiem būtu jārēķinās, Finanšu ministrija pašlaik izvērstu skaidrojumu nav sniegusi.
Pagājušās nedēļas izskaņā uzbrukumā sadurta Daugavpils reģionālās slimnīcas vadītāja Inta Vaivode, atsaucoties uz neoficiālu informāciju, vēsta Latvijas Televīzija. Valsts policija apstiprina, ka uzbrukumus ir noticis un sadurta kāda amatpersona, bet uzbrukums neesot saistīts ar profesionālo darbību. Sīkāku informāciju par uzbrukuma apstākļiem un cietušo personu policija nesniedz. Daugavpils reģionālās slimnīcas otrs valdes loceklis Edgars Labsvīrs uzsvēris, ka slimnīca pašlaik nekādus komentārus nesniegs. Pēc LTV ziņotā, uzbrukums noticis piektdien, 24.maijā, un Vaivode pēc tam bijusi kritiskā stāvoklī ar vairākām brūcēm, taču pašlaik viņas veselības stāvoklis stabilizējies.
Eiropas Savienības dalībvalstu ārlietu ministri pirmdien kritizējuši Ungāriju, kuras pretestība draud aizkavēt palīdzību Ukrainai miljardiem eiro apmērā. Kopš Krievijas atkārtotā iebrukuma Ukrainā 2022.gada sākumā Ungārija vairākkārt kavējusi iniciatīvas, kuru mērķis ir palīdzēt Ukrainai vai sodīt Krieviju. Pēdējā gada laikā ES ir pieaugusi neapmierinātība ar Budapeštu, jo tā kavējusi maksājumus no ES fonda valstīm, kuras ir nosūtījušas Ukrainai ieročus. ES amatpersonas paziņojušas, ka Ungārijas pretestības dēļ var tikt aizturēti vēl pieci miljardi eiro, kas paredzēti Ukrainas bruņoto spēku atbalstam, lai gan ES līderi to jau ir apstiprinājuši. Ungārijas pretestības dēļ var nebūt iespējams uzreiz izlietot arī miljardiem eiro, kas iegūti procentos no iesaldētajiem Krievijas centrālās bankas aktīviem. ES šos līdzekļus cer sākt saņemt jūlijā.
Ar Ukrainas Galvenās izlūkošanas pārvaldes lidrobotu svētdien Krievijā Orenburgas apgabala Orskā veikts trieciens mērķu tālās atpazīšanas radiolokācijas stacijai "Voroņež M", ukraiņu bezpilota lidaparātam uzstādot jaunu nolidotā attāluma rekordu. Ukraiņu bezpilota lidaparāts līdz pretinieka objektam pārvarējis vairāk nekā tūkstoš 800 kilometru, uzstādot jaunu lidrobota kamikadzes trieciena diapazona rekordu. Iepriekšējās ukraiņu lidrobota lidojuma rekords bija līdz objektam Salavatā, Baškortostānā, kas Ukrainas robežai atrodas par 140 kilometriem tuvāk nekā Orska.
Turpinām ziņas
Āfrikas cūku mēris pagājušajā nedēļā Latvijā konstatēts sešām mežacūkām, kamēr nedēļu iepriekš saslimšana tika konstatēta 11 mežacūkām, liecina Pārtikas un veterinārā dienesta publiskotā informācija. Saslimšana pagājušajā nedēļā konstatēta trim mežacūkām Jēkabpils novadā, tajā skaitā divām mežacūkām Sēlpils pagastā un vienai mežacūkai Viesītes pagastā, kā arī vienai mežacūkai Dobeles novada Annenieku pagastā, vienai mežacūkai Limbažu novada Limbažu pagastā un vienai mežacūkai Valmieras novada Trikātas pagastā. Tādējādi mežacūku populācijā Āfrikas cūku mēris šogad Latvijā konstatēts 560 mežacūkām 24 novadu 82 pagastos un vienā pilsētas teritorijā.
No šīs nedēļas uz remontdarbu laiku satiksmei slēgts tilts pār Lauces upi Secē, Aizkraukles novadā. Seces pagastā sākti tilta pār Lauces upi uz autoceļa Šķitiņi-Stalāni pārbūves darbi. Saistībā ar tiem tilts būs satiksmei slēgts. Pašvaldībā norāda, ka tilta pār Lauci pārbūve bija nepieciešama, jo tilts ir sliktā tehniskā stāvoklī. Arī VSIA "Latvijas valsts ceļi" Zemgales reģionālā nodaļa atzinusi, ka tilts ir bīstams satiksmei. Tilta pārbūvi iecerēts pabeigt līdz šī gada beigām. Projektu īstenojot, tiks veicināta satiksmes drošība, radot labvēlīgus apstākļus braucējiem un gājējiem, nodrošinot tilta ilgmūžību un ikdienas satiksmes slodzi atbilstoši valsts būvnormatīviem.
Jau ziņots, ka Aizkraukles novada dome nolēmusi piešķirt līdzekļus kritiskā stāvoklī esošā tilta pār Lauces upi Seces pagastā remontam. Iepirkuma rezultātā tiesības veikt darbus ieguva SIA "Ceļinieks 2010" par kopējo līgumcenu - 167 tūkstoši 986 eiro, ieskaitot pievienotās vērtības nodokli.
Un vēl
Pirmdien līdz četriem pēcpusdienā septiņās novērojumu stacijās labots 27.maija maksimālās gaisa temperatūras rekords, liecina Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra dati. Gaisa temperatūrai sasniedzot aptuveni +28 grādus, rekords pārspēts Liepājā, Pāvilostā, Rūjienā un Ventspilī. Priekuļos termometra stabiņš pakāpies līdz +29,4 grādiem, Madonā - līdz +29,5 grādiem. Savukārt Kolkā jaunais 27.maija rekords ir +23,8 grādi. Gaisa temperatūra vakar pulksten četros pēcpusdienā valsts novērojumu stacijās bija no +22 grādiem Daugavgrīvā, Kolkā un Ventspilī līdz +28..+29 grādiem Jēkabpilī, Madonā, Priekuļos, Rēzeknē, Rīgas centrā un Zosēnos. Visas valsts 27.maija karstuma rekords, kas netika pārspēts - ir +30,5 grādi, kas 1958.gadā reģistrēti Daugavpilī.
Latgales plānošanas reģions aicina neierobežot saules paneļu izvietošanu uz lauksaimniecības zemēm un ir nosūtījis vēstuli Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai , aicinot veikt grozījumus likumā "Par zemes privatizāciju lauku apvidos". Latgales pašvaldības neapmierina, ka jau šobrīd attiecībā uz reģionu ir būtiski ierobežota vēja elektrostaciju izvietošana, un tas pasliktina energodrošības un energoneatkarības risinājumu ieviešanu un klimata un energoefektivitātes projektu realizāciju reģionā. Ja tiktu piemērots arī saules elektrostaciju izvietošanas aizliegums, tas vēl vairāk pasliktinātu nozares kopējo situāciju.Radio1 ziņas pulksten 12.00-13.00-14.00
Radio1 Ziņās klausieties: Latgales plānošanas reģions aicina neierobežot saules paneļu izvietošanu uz lauksaimniecības zemēm; Apdraudēta savvaļas bišu populācija; un Aicina apceļot Latvijas pilis un muižas.
Bez smagā svina priekšauta, kas nereti biedē vairāk nekā pats rentgens. Tādas ir jaunās vadlīnijas, kā Bērnu klīniskās universitātes slimnīcā tiek veikti radioloģiskie izmeklējumi. Mūsdienu radioloģijas izmeklējuma aparatūras starojuma deva neatšķiras no tās, ko saņemam ikdienā no saules gaismas. Patlaban priekšautus velk tikai vecāki, ja bērns izmeklējuma laikā jāatbalsta vai jāpietur, kā arī to dara paši ārsti. Tas nereti izbrīna vecākus un viņi pieprasa, lai aizsarglīdzekli liek arī bērnam. Diagnostiskā radioloģijas dienestā uzsver, ka priekšauti savulaik tiešām sargāja no spēcīgas radiācijas. Bet aparatūra ir mainījusies. Patlaban mūsdienīgu izmeklējumu var veikt ar tādu pat devu, kas neatšķiras no dabiskā radiācijas. Vadlīnijas attiecas uz visu Latviju, bet, ņemot vērā, ka ilgstoši bijusi šī kultūra, tad paies laiks, kamēr mainīsies pieradumi. Bērnu klīniskās universitātes slimnīca ir pirmie, kas par šo tēmu runā Latvijā.
Debates medijos pirms vēlēšanām pielīdzināt priekšvēlēšanu aģitācijai ir absurda ideja un apdraud Latvijas demokrātiju, intervijā Latvijas Televīzijai uzsvēra kultūras ministre Agnese Logina. Viņa norāda, ka priekšvēlēšanu gaisotnē diskutēt par šādiem sarežģītiem jautājumiem ir ļoti problemātiski, jo šajā gadījumā populisms ņem virsroku un attīstām idejas, kas pēc būtības ir bīstamas Latvijas demokrātijai. Viņa uzskata, ka šo jautājumu nevar risināt uzkarsētā priekšvēlēšanu gaisotnē, mēģinot noķert vēl pēdējos punktus pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Viņa pauda cerību, ka šāda iecere netiks pieņemta un "Progresīvie" no savas puses darīšot visu, lai debates netiktu pielīdzinātas aģitācijai.
Krievijas triecienā būvniecības preču hipermārketam Ukrainas otrajā lielākajā pilsētā Harkivā nogalināto skaits pieaudzis līdz 15, ievainoti 43 cilvēki. Jau ziņots, ka celtniecības preču hipermārkets "Epicentr", kas atrodas Harkivas dzīvojamā rajonā, sestdienas pēcpusdienā tika sabombardēts ar divām vadāmajām aviācijas bumbām. Pēc amatpersonu teiktā, hipermārketā tad varēja atrasties vairāk nekā 200 cilvēku. Savukārt svētdien Harkivas centrā eksplodēja Krievijas raķete S-300. Pēc jaunākajām ziņām, sprādzienā cietuši 25 cilvēki. Nodarīti postījumi dzīvojamām ēkām.
Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis ir ieradies Harkivā, kura ir cietusi no Krievijas armijas apšaudēm. Video uzrunā no šīs pilsētas Zelenskis aicināja pasaules līderus, tajā skaitā ASV prezidentu Džo Baidenu un Ķīnas līderi Sji Dziņpinu, aktīvāk iesaistīties jūnijā Šveicē gaidāmā Miera samita sagatavošanā. Kā zināms, Miera samits ir paredzēts jūnija vidu Šveices pilsētā Lucernā. Tajā plāno piedalīties ap 80 valstu līderiem. Krievija tajā nav aicināta, līdz ar to arī Ķīnas augstākā vadība pagaidām neplāno ierasties.
Nākamajai Lielbritānijas valdībai būtu jāapsver iespēja ar likumu aizliegt mobilos tālruņus skolās un pilnīgu viedtālruņu aizliegumu bērniem līdz 16 gadu vecumam, teikts parlamenta Pārstāvju palātas Izglītības komitejas ziņojumā. Komiteja norāda, ka pie ekrāniem pavadītais laiks kaitē bērnu garīgajai un fiziskajai veselībai, un gan skolām, gan vecākiem ir vajadzīgi skaidri valdības norādījumi šajā jautājumā. Šī gada sākumā Apvienotās Karalistes Izglītības ministrija izdeva norādījumus skolu direktoriem, kā aizliegt izmantot tālruņus ne tikai mācību stundu laikā, bet arī starpbrīžos un pusdienu laikā, un ierosināja, ka darbinieki nepieciešamības gadījumā varētu pārmeklēt skolēnus un viņu somas, lai atrastu mobilos tālruņus. Tomēr komiteja pavēstīja, ka ar šīm vadlīnijām nepietiek un valdībai ir jāapspriež iespēja pilnībā aizliegt viedtālruņu lietošanu personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
Turpinām ziņas
Latvijā ir viena suga medus bišu, savukārt savvaļas bišu sugu ir aptuveni 300, to vidū – arī kamenes. Klimata pārmaiņas, lauksaimnieciskā darbība un mežistrāde pēdējos gados ietekmē savvaļas bišu populāciju. Savvaļas bites Latvijā pēta pēdējos sešus gadus, un ir gūti secinājumi par faktoriem, kas ietekmē bišu populācijas izmaiņas dabā. Visapdraudētākās ir tās savvaļas bišu sugas, kas pārtiek tikai no viena veida nektāriem, nevis tos dažādo. Meža bites dzīvo galvenokārt lielu koku vai augstu celmu dziļās ieplakās. Mežistrādes laikā šīs vietas tiek iznīcinātas. Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas apakškomisijā šobrīd sākušās diskusijas ar nozares pārstāvjiem, lai meklētu risinājumus kā mežistrādes apjomus samazināt.
Aicina turpināt ziņot par iezīmētajiem jūras grunduļiem Baltijas jūrā. Ar sabiedrības iesaisti līdz šim ziņots par 3% no visām iezīmētajām zivīm. Lai pētītu invazīvās sugas izplatību, Dabas aizsardzības pārvaldes projektā iepriekš divos gados iezīmēti un Baltijas jūrā izlaisti 8 tūkstoši apaļo grunduļu. Plašāki dati nepieciešami topošajam sugas apsaimniekošanas plānam, jo apaļais jūrasgrundulis īsā laika posmā kļuvusi par vienu no dominējošām zivju sugām Latvijas piekrastes ūdeņos.
Dabas aizsardzības pārvalde aicina cilvēkus savvaļas dzīvniekus atstāt dabā. Vairumam dzīvnieku un putnu jau patlaban ir piedzimuši vai izšķīlušies mazuļi, tāpēc tuvākajos mēnešos ir liela iespējamība sastapt jaunos zaķēnus, alnēnus, stirnas, mežacūkas un citus zvērus dabā. Savvaļas dzīvnieka mazulis bez vecāku uzraudzības var palikt ilgāku laiku. Tādēļ pārvalde atgādina, ka vislabākā palīdzība dabā pamanītam putna vai dzīvnieka mazulim ir likt to mierā un netraucēt. Savukārt pieaugušajiem dzīvniekiem palīdzība sniedzama, vien konsultējoties ar speciālistiem.
Un vēl
Latvijas Piļu un muižu asociācija arī šogad aicina piedalīties akcijā "Apceļosim Latvijas pilis un muižas 2024". No 1. jūnija līdz 26. oktobrim ir iespējams doties iepazīt 63 kultūrvēsturiskus objektus visā Latvijā. Jēkabpils novadā akcijā piedalīsies Gārsenes pils un Krustpils pils, bet Aizkraukles – Kokneses viduslaiku pilsdrupas. Tāpat arī akcijā piedalīsies – Preiļu, Vārkavas un Varakļānu muižas. Ceļotājiem būs iespēja krāt zīmogu burtus, kurus varēs saņemt vai atrast katrā no objektiem. Aktīvākie ceļotāji, kuri no sakrātajiem burtiem būs atminējuši vārdus un sakrājuši vismaz 10 burtus, varēs piedalīties balvu izlozē. Akcijā piedalīsies arī Kokneses viduslaiku pilsdrupas.
Pedagogu slodžu balansēšanu iespējams veikt tad, kad būs zināms finansējums pedagogu darba samaksas nodrošināšanai, tai skaitā mērķdotāciju aprēķini pašvaldībām, šāds viedoklis formulēts Latvijas Pašvaldību savienības Izglītības un kultūras komitejas sēdē. Tikai tad, kad būs zināms mērķdotācijas aprēķināšanas princips, varot spriest par pedagogu darba slodzes noteikšanas principiem, jo tad būšot saprotams, ar kādu līdzekļu summu var rēķināties un ko atļauties apmaksāt. Pašvaldību savienība rosina izstrādāt modeļa "Programma skolā" finansēšanas principus pedagogu darba samaksas noteikumos, modelī ietverot skaidri saprotamu aprēķinu, tai skaitā mācību plāna īstenošanai, atbalsta personāla nodrošināšanai, fakultatīvajām un audzināšanas stundām.Radio1 ziņas pulksten 15.00-16.00-17.00
Radio1 ziņās klausieties: Pedagogu slodžu balansēšanas jautājuma risināšana atkarīga no pieejamā finansējuma; Šonedēļ Latvijā notiek zemie armijas aviācijas pārlidojumi; un Sestdien visa valstī norisināsies Baznīcu nakts.
Latvijas pašvaldību savienības pozīcija par Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības izvirzītajām prasībām slodžu balansēšanai ir mazāk kritiska nekā Latvijas Lielo pilsētu asociācijai, kas daļu no prasībām novērtēja kā neizpildāmas.
Līdz 28.jūnijam pašvaldības var iesniegt pieteikumus konkursam "Latvijas Jauniešu galvaspilsēta 2025", kas nākamgad uzņemsies pildīt Latvijas Jauniešu galvaspilsētas lomu. Konkurss norisināsies divās kārtās - pirmajā kārtā konkursa komisija izvērtēs iesniegumus, bet otrajā kārtā notiks desmit dienu publiskais balsojums. Konkursa uzvarētājus paziņos 12.augustā jauniešu iespēju festivālā "Kopums" Līvānos, kas tika atzīta par šī gada Latvijas Jauniešu galvaspilsētu.
Aizsardzības resors līdz oktobrim plāno pabeigt pirmās kārtas realizāciju austrumu robežas militārās stiprināšanas un pretmobilitātes. Patlaban robežas stiprināšanā daudzi no iepirkuma līgumiem jau ir noslēgti, bet process turpināsies līdz jūnija beigām. Potenciālie līgumi saistīti ar dažādiem Latvijas industrijas ražotajiem betonā un metāla izstrādājumiem. Daļu ražojumu nāksies importēt no Latvijas sabiedrotajiem. Tāpat līdz šim ir saskaņotas četras inženiertehnisko līdzekļu uzglabāšanas vietas. Vienlaikus notiek tālākā atlase, lai varētu noslēgt līgumus par mīnu un sensoru iegādi.
Jau ziņots, ka valdības apstiprinātais austrumu robežas militārās stiprināšanas un pretmobilitātes plāns ir daļa no Baltijas aizsardzības līnijas izveides, kas gar visu Krievijas un Baltkrievijas robežu ietvers NBS vienību atbalsta punktu izveidi - aizsardzības pozīcijas karavīriem un nocietinātas aizsardzības pozīcijas, dažādus šķēršļus, prettanku grāvjus, munīcijas un mīnu noliktavas. Tuvāko piecu gadu laikā robežas stiprināšanā aizsardzības nozare ieguldīs 303 miljonus eiro. Darbi, kam paredzēts šis finansējums, sākās martā.
Briselē pirmdien notika kārtējā Eiropas lauksaimnieku protesta akcija, bet šoreiz protestu laikā iztika bez vardarbības un automašīnu dedzināšanas, zemnieki centās pievērst uzmanību savām problēmām ar govju parādi. Eiropas Savienības piensaimnieki tādējādi centās uzrunāt Eiropas Savienības iestādes un ES dalībvalstu zemkopības ministrus, kas pulcējušies uz sanāksmi Briselē. Zemās piena cenas nav tikai Latvijas piensaimnieku problēma – tā ir vienota sāpe visā Eiropā. Tāpēc Eiropas Piensaimnieku asociācija bija izvedusi pastaigā plastmasas govis ES dalībvalstu krāsās.
Ukrainā arvien skaļāk izskan iebildumi pret to, ka gūstā nonākušajiem Krievijas karavīriem ir iespēja piezvanīt uz mājām. Ženēvas konvencija paredz, ka karagūstekņiem ir tiesības nosūtīt vēstules un kartītes tuviniekiem vismaz divas reizes mēnesī. Ukraina ir gājusi tālāk, atļaujot 15 minūšu telefonsarunas. Tas darīts ar cerību, ka Krievija atbildēs ar to pašu. Taču attiecīgs atbildes žests no Krievijas puses nav sekojis. Sagūstīto Ukrainas karavīru tuviniekiem gandrīz vienīgais veids, kā uzzināt par gūstekņu likteni, ir tas, ko pastāsta ķīlnieku apmaiņā atbrīvotie. Tagad tuvinieku neapmierinātība pāraugusi protestos. Ukrainas gūstā nokļuvušajiem Krievijas karavīriem ir stingri kontrolēta ikdiena, maltītes un darbi. Viņiem ir pieejams mierinājums, kāda nav ukraiņiem, kas atrodas Krievijas gūstā – zvans uz mājām. Tagad saniknotās ukraiņu karavīru ģimenes pieprasa izbeigt šādas telefonsarunas, jo viņu tuviniekiem nav iespējas piezvanīt mājup, arī nosūtīt vēstules ļauts pavisam reti.
Turpinām ziņas
Šonedēļ daudzviet Latvijā paredzēti sabiedroto spēku iznīcinātāju zemie treniņlidojumi, sociālajos medijos informē Latvijas Gaisa spēki. Sabiedroto spēku iznīcinātāju zemie treniņlidojumi plānoti no līdz svētdienai, 2.jūnijam. Tie notiks Vidzemes, Kurzemes un Latgales reģionos.
Reaģējot uz sabiedrības lielo interesi par brīvprātīgu pieteikšanos rezervistu apmācībai, turpmāk rezervistu militārās pamatapmācības kurss notiks divas reizes gadā - vasarā un ziemā, turklāt tam varēs pieteikties arī vecāki cilvēki. Vecuma ierobežojums ir palielināts par pieciem gadiem - apgūt militārās pamatzināšanas un kļūt rezervistu varēs Latvijas pilsoņi no 18 līdz 60 gadiem. Tikai līdz 1.jūnijam iespējams pieteikties vasaras rezervistu militārās pamatapmācības kursam, kas norisināsies trīs nedēļas - no 27.jūlija līdz 17.augustam Alūksnē. Jau šobrīd ir saņemti aptuveni 500 pieteikumi - turpat trīs reizes vairāk nekā aizvadītā gada apmācībai.
Jau ziņots, ka rezervistu militārās pamatapmācības kurss dod iespēju rezervistam - Latvijas pilsonim bez militārās sagatavotības, brīvprātīgi apgūt dienestam rezervē noteikto militāro pamatapmācību. Tie Latvijas pilsoņi, kuri ir sekmīgi apguvuši rezervistu militārās pamatapmācības kursu, dod karavīra zvērestu, saņem rezerves karavīra apliecību, mobilizācijas norīkojumu un tiek ieskaitīti bruņoto spēku rezervē rezerves karavīru statusā.
Un vēl
Sestdien, 1. jūnijā, vienpadsmito reizi norisināsies garīgās kultūras notikums "Baznīcu nakts", kas arī šogad pulcēs vismaz 160 dažādas tradicionālo kristīgo konfesiju baznīcas visā Latvijā. Tajā pašā dienā notiks arī "Atvērto baznīcu diena", kad ikviena draudze ir aicināta turēt savu dievnamu atvērtu – ekskursijām, apskatei – viesiem no pulksten 10. rītā. Abi pasākumi notiks Starptautiskajā bērnu aizsardzības dienā, veltot uzmanību tēmai "bērni". Apkopotā un zināmā informācija liecina, ka visvairāk atvērto baznīcu būs Vidzemē – dalībai reģistrētas 49 baznīcas, tai seko Rīga un Pierīga – kopā 40 baznīcas, Kurzemē pieteiktas 30 baznīcas. Savukārt Zemgalē, Sēlijā un Latgalē kopā pasākumā piedalīsies vismaz 41 baznīca.
Jēkabpils novadā uz Baznīcu nakts pasākumu aicina četri dievnami - Jēkabpils Svētā Miķeļa (Mihaēla) Evaņģēliski luteriskā baznīca, Krustpils Evaņģēliski luteriskā baznīca, Biržu Svētās Annas Evaņģēliski luteriskā baznīca un Aknīstes Evaņģēliski luteriskā baznīca. Plašāk ar baznīcu nakts programmu Jēkabpils novada dievnamos var iepazīties portālā Radio1.lv.